Ett av Sveriges största biobränsleeldade kraftvärmeverk, som producerar el och merparten av Örebros fjärrvärme. Ingår i tyska E.ON-koncernen, som 2023 flyttade verksamheten till dotterbolaget Navirum Energi inför en planerad försäljning som sedan stoppades.
träflis, returträ, bioolja (tidigare kol och torv)
E.ON paketerade 2023 fjärrvärme- och kraftvärmeverksamheten i Örebro och Norrköping i dotterbolaget Navirum Energi AB inför en planerad försäljning. I oktober 2025 meddelade E.ON att försäljningen inte längre är aktuell.

Fjärrvärmenätet i Avesta, tidigare Värmevärden, numera del av finländska Adven-koncernen som ägs av en amerikansk infrastrukturfond med pensionsfonder som investerare.
Institutionella investerare via infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management
Fondens investerare är huvudsakligen pensionsfonder. Samma fond ägde Värmevärden till 100 % och köpte Adven 2020, varefter verksamheterna slogs ihop under varumärket Adven.
Infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management (USA)

Fjärrvärmenätet i Hofors, tidigare Värmevärden, numera del av finländska Adven-koncernen som ägs av en amerikansk infrastrukturfond med pensionsfonder som investerare.
Institutionella investerare via infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management
Fondens investerare är huvudsakligen pensionsfonder. Samma fond ägde Värmevärden till 100 % och köpte Adven 2020, varefter verksamheterna slogs ihop under varumärket Adven.
Infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management (USA)

Fjärrvärmenäten i Hudiksvall med omnejd (Iggesund, Delsbo, Sörforsa), tidigare Värmevärden, numera del av finländska Adven-koncernen som ägs av en amerikansk infrastrukturfond.
Institutionella investerare via infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management
Fondens investerare är huvudsakligen pensionsfonder. Samma fond ägde Värmevärden till 100 % och köpte Adven 2020, varefter verksamheterna slogs ihop under varumärket Adven.
Infrastrukturfond rådgiven av J.P. Morgan Asset Management (USA)

Fjärrvärmenätet i Kristinehamn, tidigare Värmevärden, numera del av finländska Adven-koncernen som ägs av en amerikansk infrastrukturfond med pensionsfonder som investerare.

Fjärrvärmenätet i Mora, ett av flera Dalanät (Orsa, Rättvik, Leksand, Insjön, Vikarbyn) som ingår i finländska Adven-koncernens svenska verksamhet.

Fjärrvärmenäten i Nynäshamn, Ösmo och Stora Vika, tidigare Värmevärden, numera del av finländska Adven-koncernen som ägs av en amerikansk infrastrukturfond.

Sveriges största koppargruva och ett av Europas största dagbrott, i drift sedan 1968. Ur malmen utvinns även guld och silver.
Börsnoterat svenskt gruvbolag utan kontrollerande huvudägare. Andelen nedjusterad från 100 till 39,3 procent, motsvarande den svenskägda delen av kapitalet i Boliden AB (39,3 procent per 2026-06-30). Den utländska delen redovisas som egen samlad post. Störste svenske ägare är Swedbank Robur med 4,0 procent.
Utländska aktieägare i Boliden AB (samlat)
Utländska aktieägare, sammanlagt 60,7 procent av kapitalet (100 procents anläggningsandel × 60,7 procent utländskt ägande)
Boliden AB ägdes per 2026-06-30 till 60,7 procent av utländska aktieägare (USA 32,7, Storbritannien 6,8, Luxemburg 5,5 och Belgien 4,1 procent av kapitalet). Största namngivna utländska ägare är BlackRock 6,1, Vanguard 4,4, Global X 2,7 och Norges Bank 2,1 procent.

Vattenfalls kraftverk i övre Umeälven i Storumans kommun, i drift sedan 1967.

Kraftverk i Lilla Luleälven strax söder om Jokkmokk, i drift sedan 1973 och ombyggt under 2000-talet.

Det största kraftverket i Voxnan, Ljusnans största biflöde, beläget vid Alfta i Ovanåkers kommun.
Fortum Oyj är börsnoterat; finska staten är majoritetsägare med 51,26 % av aktierna (per 2025-12-31).

Dalälvens nedersta storkraftverk, i drift sedan 1915 vid Älvkarlebyfallen nära älvens mynning.

Fortumägt kraftverk vid sjön Anjan i övre Indalsälvens vattensystem i Åre kommun.

Snabbtågsförbindelsen mellan Stockholm C och Arlanda flygplats. Järnvägen ägs av svenska staten, men trafiken drivs av A-Train AB som sedan 2026 ägs av riskkapitalbolaget EQT:s infrastrukturfond.
OPS-koncession till 2050; ny tågflotta för ca 3 miljarder kronor planeras till ca 2030
Själva järnvägsanläggningen Arlandabanan (Rosersberg–Arlanda–Odensala) ägs av svenska staten genom Arlandabanan Infrastructure AB, som upplåter banan till operatören.
Svenska staten (via Arlandabanan Infrastructure AB)
A-Train AB driver Arlanda Express med exklusiv koncession till 2050 enligt OPS-avtal med staten.
EQT (fonden EQT Active Core Infrastructure I)
A-Train AB (operatör av Arlanda Express)
EQT Active Core Infrastructure I SCSp (Luxemburg)
EQT:s infrastrukturfond köpte 100 procent av A-Train AB (affären annonserades 22 december 2025 och har genomförts 2026; A-Train uppger nu att bolaget är helägt av EQT). Fonden är registrerad i Luxemburg och förvaltas av börsnoterade EQT AB i Stockholm. Säljare var de australiska pensionsfonderna State Super (37,5 procent) och Sunsuper (25 procent) samt Kinas statliga valutamyndighet SAFE via brittiska Ginkgo Tree Investment (37,5 procent), som ägt bolaget sedan 2014.

Vattenfalls kraftverk i Ångermanälven vid Åsele.

Kraftverk i Österdalälven nedströms Trängslet i Älvdalens kommun.
Fortum Oyj är börsnoterat; finska staten är majoritetsägare med 51,26 % av aktierna (per 2025-12-31).

Kraftverk i Letälven, Gullspångsälvens vattensystem, mellan sjöarna Möckeln och Skagern.

Kraftverk i Ätrans nedre lopp, först i landet med teknik för att fånga och flytta ål förbi anläggningen.

Kraftverk i Dalälven vid Avesta, strax nedströms Storfors.
Fortum Oyj är börsnoterat; finska staten är majoritetsägare med 51,26 % av aktierna (per 2025-12-31).

Det större av de två kraftverken i Dalälven vid Avesta.

En av tre availability zones i Amazons molnregion eu-north-1 (Stockholm), i drift sedan december 2018 vid Eskilstuna logistikpark i Kjula. Elintensiv serverdrift på svensk mark och el — AWS har köpt ytterligare mark för expansion.
Availability zone i AWS-regionen eu-north-1 (Stockholm), öppnad december 2018; utbyggnad med nya huvudbyggnader klar cirka 2025. Elförbrukning och antal anställda ej offentliggjord av Amazon (AWS) — bolaget publicerar inte effekt eller sysselsättning per anläggning (kontroll aboutamazon.eu/datacenters.com, läst 2026-07-13).

En av tre availability zones i Amazons molnregion eu-north-1 (Stockholm), i drift sedan december 2018 vid Terminalgatan i Katrineholm. Elintensiv molndrift där AWS köpt ytterligare 21 hektar mark för framtida expansion.
Availability zone i AWS-regionen eu-north-1 (Stockholm), öppnad december 2018; AWS köpte ytterligare 21 hektar mark i Katrineholm december 2018. Elförbrukning och antal anställda ej offentliggjord av Amazon (AWS) — bolaget publicerar inte effekt eller sysselsättning per anläggning (kontroll aboutamazon.eu/datacenters.com, läst 2026-07-13).

En av tre availability zones i Amazons molnregion eu-north-1 (Stockholm), i drift sedan december 2018 i Kvastbruket i Västerås. Serverhallarna drivs på svensk el som en del av Amazons europeiska molninfrastruktur.
Availability zone i AWS-regionen eu-north-1 (Stockholm), öppnad december 2018; utbyggnad med nya huvudbyggnader klar cirka 2025. Elförbrukning och antal anställda ej offentliggjord av Amazon (AWS) — bolaget publicerar inte effekt eller sysselsättning per anläggning (kontroll aboutamazon.eu/datacenters.com, läst 2026-07-13).

Holmenägt kraftverk i Faxälven vid Bågedeforsen i Strömsunds kommun, i drift sedan 1974.
Holmen AB äger anläggningen till 100 %; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av bolaget (100 × 78,3 % = 78,3 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare i Holmen AB (samlat)
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 100 % anläggningsandel = 21,7 %
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna – Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar bolaget via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet: Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 %, Vanguard 2,0 %.

Uniperägt kraftverk i Umeälven i Lycksele kommun, i drift sedan 1958.
Uniper förstatligades 2022; tyska staten äger 99,12 % av Uniper SE och ska enligt EU-beslut minska sitt ägande till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Vattenfalls översta kraftverk i Skellefteälven, i drift sedan 1969.

Kraftverk i Skellefteälven nedströms Rengård, i drift sedan 1961.

Indalsälvens nedersta kraftverk, vid Bergeforsen i Timrå kommun, i drift sedan 1955. Samägt av statliga Vattenfall och tyska statens Uniper.
Uniper förstatligades 2022; tyska staten äger 99,12 % av Uniper SE och ska enligt EU-beslut minska sitt ägande till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Statkrafts kraftverk i Fjällsjöälvens vattensystem nära Borgafjäll. Ägs av norska statens Statkraft.

Kraftverk i Ljusnan vid Bergviken i Söderhamns kommun.

Uniperägt kraftverk i Umeälven vid Betsele i Lycksele kommun, i drift sedan 1965.
Uniper förstatligades 2022; tyska staten äger 99,12 % av Uniper SE och ska enligt EU-beslut minska sitt ägande till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Guldgruva cirka 28 kilometer nordväst om Skellefteå med brytning både i dagbrott och under jord. Producerade drygt 42 000 uns guld 2024.
Kanadensiska Mandalay Resources, som ägt gruvan sedan 2014, gick i augusti 2025 samman med australiska Alkane Resources; Björkdal är därefter helägt av Alkane.

Kraftverk i Gideälven vid Björna från 1986, med två francisturbiner och 39 meters fallhöjd.
Statkrafts sida för Björna anger 91,1 % vilket ger en omöjlig summa med Holmen Energis 9,9 %; 90,1 % används i linje med systerverket Gideå (samma ägarbolag Gidekraft AB) tills Statkraft rättar uppgiften.
Holmen Energis andel i anläggningen är 9,9 %; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av Holmen AB (9,9 × 78,3 % ≈ 7,8 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare i Holmen AB (samlat)
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna — Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet är Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 % och Vanguard 2,0 %.
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 9,9 % anläggningsandel ≈ 2,1 %

Det nedre av de två Bjurforsverken i mellersta Umeälven i Vindelns kommun, i drift sedan 1959. Ägs av norska statens Statkraft.

Det övre av de två Bjurforsverken i mellersta Umeälven i Vindelns kommun. Ägs av norska statens Statkraft.

Kraftverk i Blåsjöälven i Strömsunds kommun som leder vatten från Lill-Blåsjön i tunnel ned till Jormsjön, i drift sedan 1957.
Enligt Blåsjön Kraft AB:s årsredovisning 2024 (förvaltningsberättelsen, Ägarförhållanden) ägs bolaget till 50 % av Fortum Sverige AB (556006-8230) och till 50 % av Sydkraft Hydropower AB (556026-3120). Bolaget producerar kraft i vattenkraftstationerna Blåsjön och Sippmikk i Faxälven; kraftproduktionen fördelas lika mellan delägarna. Fortum Sverige AB svarar för den löpande driften och den ekonomiska förvaltningen. Även Fortum Financials 2024 (koncernbolagslistan) anger Group holding 50,0 % i Blåsjön Kraft AB.
Enligt Blåsjön Kraft AB:s årsredovisning 2024 (förvaltningsberättelsen, Ägarförhållanden) ägs bolaget till 50 % av Sydkraft Hydropower AB (556026-3120) och till 50 % av Fortum Sverige AB (556006-8230). Sydkraft Hydropower ingår i Uniperkoncernen och utför driftledartjänster enligt avtal. Uniper förstatligades 2022; tyska staten äger 99,12 % av Uniper SE och ska enligt EU-beslut minska sitt ägande till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Kraftverk i Österdalälven vid Blyberg i Älvdalens kommun, samägt av Fortum och Älvdalens Besparingsskog.
Fortum äger Blyberg tillsammans med Älvdalens Besparingsskog, som har 33 %. Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
Besparingsskog som förvaltas gemensamt av jordägarna i Älvdalens socken.

Luleälvens nedersta kraftverk, beläget i Bodens tätort och i drift sedan 1971.

Uniperägt kraftverk i Fjällsjöälven i Strömsunds kommun.

Uniperägt kraftverk i Fjällsjöälven vid Rossön i Strömsunds kommun.

Kraftvärmeverk vid Märsta med en biobränslepanna (Brista 1) och en avfallspanna (Brista 2) som eldar cirka 240 000 ton avfall per år. Ägs av Stockholm Exergi; avfallspannan till 15 procent av kommunala Sollentuna Energi.
hushålls- och verksamhetsavfall (Brista 2) samt skogsflis (Brista 1)
Brista 2 ger cirka 60 MW värme och 20 MW el. Verket producerar över 700 GWh värme och cirka 300 GWh el per år.
Bristaverket ägs av Stockholm Exergi (50 % Stockholms stad, 50 % Ankhiale-konsortiet, via Stockholm Exergi Holding AB (publ)). Avfallspannan Brista 2 ligger i bolagen Brista 2 AB och Brista 2 KB, som enligt Stockholm Exergis årsredovisning 2025 (not 22) ägs till 85 % av koncernen och till 15 % av Sollentuna Energi och Miljö AB.
50 % av Stockholm Exergi
20,5 % av Stockholm Exergi
Ledde konsortiet vid köpet 2021. Enligt EU-kommissionens koncentrationsbeslut M.10369 var APG den enda konsortiemedlem som tillsammans med Stockholms Stadshus förvärvade gemensam kontroll över Stockholm Exergi Holding.
11,5 % av Stockholm Exergi
7,5 % av Stockholm Exergi
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (Keva och AXA delar på ca 10,5 %)
Konsortiet äger totalt 50 %. APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan Keva och AXA. Fördelningen redovisas varken i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024 eller i Stockholm Exergis årsredovisning 2025. Kevas bokslut 2025 tar upp innehavet i Ankhiale TopCo AB till 299,0 miljoner euro i verkligt värde (anskaffningsvärde 260,1 MEUR), och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är Keva en icke-kontrollerande minoritetsägare.
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (AXA och Keva delar på ca 10,5 %)
Fransk försäkringskoncern som investerar via kapitalförvaltaren AXA IM Alts. Fördelningen inom konsortiet redovisas inte i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024, och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är AXA en icke-kontrollerande minoritetsägare.
15 % av avfallspannan Brista 2 (via Brista 2 AB och Brista 2 KB)
Sollentuna Energi gick 2013 in som 15-procentig delägare i avfallseldade Brista 2; dåvarande Fortum Värme (nu Stockholm Exergi) behöll 85 %. Stockholm Exergis årsredovisning 2025 (not 22, innehav utan bestämmande inflytande) bekräftar att Sollentuna Energi och Miljö AB har en 15-procentig andel i både Brista 2 AB (556829-4564) och Brista 2 KB (969720-4254), medan koncernen äger 85 %.

Kraftverk i Tunaforsarna i Dalälven vid Borlänge, ägt av Bullerforsens Kraft AB.
Fortum Sverige AB (88 % av Bullerforsens Kraft AB)
Bullerforsens Kraft AB ägs av Fortum (88 %) och Borlänge Energi (12 %). Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
AB Borlänge Energi (12 % av Bullerforsens Kraft AB)

Kraftverk i Ljungan nedströms Turingen i Ånge kommun.
Tyska staten ca 99 % (via Wirtschaftsstabilisierungsfonds)
Tyska staten övertog ca 99 % av Uniper SE i december 2022; andelen ska enligt EU-villkor minskas till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Kraftverk i Ljusnan mellan Sveg och Krokströmmen i Härjedalens kommun.

Statkrafts kraftverk i Fjällsjöälvens vattensystem i Dorotea kommun. Ägs av norska statens Statkraft.

Norrlands största kraftvärmeverk baserat på fasta bränslen, vid Dåva företagspark nordost om Umeå. Dåva 1 (i drift 2000) eldar avfall och Dåva 2 (2010) biobränslen. Svensk kommunal referens, helägt av Umeå kommun.
hushålls- och verksamhetsavfall (Dåva 1) samt träflis och bark (Dåva 2)

Uniperägt kraftverk i Ångermanälven i Sollefteå kommun.

Kraftverk vid Dejeforsen i Klarälvens nedre lopp, med 11 meters fallhöjd.

Kraftverk i Dalälven vid Domnarvet i Borlänge, nedströms Bullerforsen.

Ett av nedre Ljusnans största kraftverk, beläget strax norr om Bollnäs.

Svenskägt datacenter vid Ingarvet i Falun med profil mot energieffektiv och klimatanpassad drift, bland annat AI-kapacitet åt kunden CoreWeave. Ingår som svensk referenspunkt — ägs av den svenska fondförvaltaren Areim och expanderar även i Borlänge.
Huvudkontor och campus vid Slaggvarpsvägen i Falun; expansion planerad på Kvarnsvedens gamla pappersbruksområde i Borlänge; kunder inom HPC/AI, bl.a. CoreWeave. Säkrad/kontrakterad förnybar effekt 80 MW i Falun (EcoDataCenter pressmeddelande 2022-02-23, läst 2026-07-13) — effekt_mw avser kontrakterad kapacitet, inte uppmätt årlig förbrukning. Ca 100 anställda totalt varav flertalet i Falun (Falu-Kuriren 2026-05-26, läst 2026-07-13).
Koncernmoderbolaget EcoDC Holding AB (publ), 559491-2098 (obligationer noterade på Nasdaq Stockholm), ägs per 2025-12-31 till 97,6 procent av Areim Investment DC AB, 559133-9352 — ett bolag i en fastighetsfond (Areim DC Fund) under den svenska fondförvaltaren Areim AB:s förvaltning. Resterande cirka 2,4 procent hålls av minoritetsägare som inte namnges i årsredovisningen. Datacentret i Falun drivs av EcoDC Falun AB, 559083-6366, helägt inom koncernen (EcoDataCenter i Dalarna AB fusionerades in i EcoDC Falun AB 2024).
Areim Investment DC AB (559133-9352), 97,6 procent
Areim Invest 2 AB (559242-7354), yttersta moderbolag i Areim-koncernen

Uniperägt kraftverk i Faxälven vid Edsele i Sollefteå kommun.

Elnätsbolag med nära en miljon kunder, varav cirka 590 000 i Stockholm. Nätavgifterna går till fyra pensionsförvaltare, däribland kanadensiska OMERS som äger hälften.
Stockholm, Dalarna, Gävleborg, Värmland, Skaraborg–Närke och västkusten (Halland/Bohuslän)
Ägarbild bekräftad på Ellevios webbplats 2026-07-12. AMF köpte Första AP-fondens post på 12,5 procent i december 2022.
OMERS (Ontario Municipal Employees Retirement System, Toronto)
Kanadensisk pensionsfond för kommunanställda i Ontario.
Statlig buffertfond i det allmänna svenska pensionssystemet.
Pensionsbolag ägt av LO och Svenskt Näringsliv. Förvärvade posten från Första AP-fonden i december 2022.

E.ON:s svenska elnät med drygt en miljon anslutna hushåll och företag, med huvudkontor i Malmö. Vinsterna går till den tyska energikoncernen E.ON SE i Essen.
Stora delar av södra och mellersta Sverige, bland annat Skåne, Blekinge, Småland, Norrköpings- och Örebroområdena
E.ON SE är börsnoterat i Tyskland med verksamhet i 17 länder. Den svenska verksamheten är helägd inom koncernen.

Ett av Sveriges största fjärrvärmenät. Drivs av E.ON, som är Sveriges näst största fjärrvärmeaktör, med tyska energikoncernen E.ON SE som slutlig ägare.

Norrköpings fjärrvärmenät med Händelöverket som huvudanläggning. E.ON planerade 2022 att sälja verksamheten men beslutet reverserades och nätet behålls i den tyska koncernen.
E.ON meddelade i oktober 2025 att den planerade försäljningen av fjärrvärmen i Norrköping och Örebro inte längre är aktuell.

Örebros fjärrvärmenät med Åbyverket som huvudanläggning, ett av de större svenska näten i utländsk ägo. Ingår i tyska E.ON-koncernen sedan Sydkraft köpte Örebro Energi på 1990-talet.
E.ON meddelade i oktober 2025 att den planerade försäljningen av fjärrvärmen i Norrköping och Örebro inte längre är aktuell.

Guldgruva strax väster om Vindelgransele, invigd i maj 2024 som Sveriges första nya gruva på över tolv år. Fyndigheten beskrivs som Sveriges guldrikaste.
Botnia Gold AB (publ, Nasdaq First North Growth Market)
Bolaget hette Botnia Exploration Holding AB fram till namnbytet 15 augusti 2025. Andelen nedjusterad från 100 till 98,0 procent, motsvarande den svenskägda delen av kapitalet i Botnia Gold AB (98,05 procent enligt bolagets ägarstatistik 2026, nedjusterat så att relationssumman inte överstiger 100). Den utländska delen redovisas som egen samlad post. Största ägare är svenska Need Invest AB med 21,08 procent.
Utländska aktieägare i Botnia Gold AB (samlat)
Utländska aktieägare, sammanlagt cirka 1,95 procent av kapitalet (100 procents anläggningsandel × 1,95 procent utländskt ägande, avrundat till 2,0)
Botnia Gold AB ägdes 2026 till cirka 1,95 procent av utländska aktieägare enligt bolagets egen landfördelning (Schweiz 0,74, Norge 0,36, Frankrike 0,31 och Finland 0,29 procent av kapitalet), här avrundat till 2,0 procent. Inga större utländska institutioner finns i ägarlistan.

Öresundskrafts avfallseldade kraftvärmeverk vid NSR:s återvinningsanläggning i östra Helsingborg, i kommersiell drift sedan 2013. Bränner 220 000 ton restavfall per år, varav 25 000 ton farligt avfall. Svensk kommunal referens.
restavfall från hushåll och industri, inklusive farligt avfall

Skellefteå Krafts äldsta kraftverk, ursprungligen från 1906; nuvarande station kompletterad i senare etapper.

Uniperägt kraftverk i Fjällsjöälven vid Backe i Strömsunds kommun.

Det översta av de större kraftverken i Ljungan, beläget vid Flåsjön i Bergs kommun i Jämtland.
Tyska staten ca 99 % (via Wirtschaftsstabilisierungsfonds)
Tyska staten övertog ca 99 % av Uniper SE i december 2022 i samband med räddningspaketet under energikrisen; enligt EU:s statsstödsvillkor ska andelen minskas till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Ett av de större kraftverken i Klarälvens mellersta lopp, med 12 meters fallhöjd.

Kraftverk i Dalälven strax uppströms Kvarnsveden i Borlänge kommun, ägt av Bullerforsens Kraft AB.
Fortum Sverige AB (88 % av Bullerforsens Kraft AB)
Bullerforsens Kraft AB ägs av Fortum (88 %) och Borlänge Energi (12 %). Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
AB Borlänge Energi (12 % av Bullerforsens Kraft AB)

Sveriges största kärnkraftverk med tre kokvattenreaktorer i drift sedan 1980–1985, drivet av Forsmarks Kraftgrupp AB. Rekordåret 2022 producerades 25,5 TWh el – ungefär en sjättedel av Sveriges elproduktion.
Produktionssiffran avser 2022 (rekordår). Effekt: F1 1 014 MW, F2 1 121 MW, F3 1 172 MW.
Aktieägande enligt Forsmarks Kraftgrupp AB:s årsredovisning 2022: Vattenfall 66,0 %, Mellansvensk Kraftgrupp 25,5 %, Sydkraft Nuclear Power 8,5 %. Uniper anger på sin webbplats i stället 66/24,1/9,9 – skillnaden beror på att Uniper där räknar in sin indirekta andel via Mellansvensk Kraftgrupp (5,35 % av MKG × 25,5 % ≈ 1,4 %) i sin egen siffra. Årsredovisningens siffror används här.
Genomräknad andel: Fortum Sverige AB äger 86,9 % av Mellansvensk Kraftgrupp (MKG) enligt koncernbolagslistan i Fortum Financials 2025, och MKG äger 25,5 % av Forsmark enligt Forsmarks Kraftgrupps årsredovisning 2022 – 86,9 % × 25,5 % = 22,16 %. Det stämmer med Fortums egen uppgift "drygt 22 %". MKG:s övriga ägare är Skellefteå Kraft (ca 7,75 %) och Sydkraft Nuclear Power/Uniper (5,35 %). Fortum är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 % av aktierna).
Mellansvensk Kraftgrupp AB (25,5 % av Forsmark)
Fortum Sverige AB (86,9 % av Mellansvensk Kraftgrupp)
ca 2 % (ca 7,75 % av Mellansvensk Kraftgrupps 25,5 %)
Mellansvensk Kraftgrupp (MKG) har tre ägare: Fortum Sverige AB, Skellefteå Kraft AB (helägt av Skellefteå kommun) och Sydkraft Nuclear Power AB (Uniper). Fortum redovisar 86,9 % av MKG (Fortum Financials 2025) och Uniperkoncernen 5,35 % (aktieinnehavslistan enligt 285/313 HGB i Unipers årsredovisning 2025). Skellefteå Krafts andel är därmed resterande ca 7,75 %, genomräknat 7,75 % × 25,5 % ≈ 1,98 % av Forsmark. Konsistenskontroll: Unipers direkta 8,5 % plus 5,35 % × 25,5 % ≈ 9,9 % matchar Unipers egen totalsiffra. MKG:s egen årsredovisning (556138-9643) är inte fritt tillgänglig (betalvägg/captcha hos Bolagsverkets återförsäljare), så andelen är beräknad som restpost ur två källbelagda exakta andelar – därför ingen exakt andel_procent.
Skellefteå Kraft AB (ca 7,75 % av Mellansvensk Kraftgrupp)
Sydkraft Nuclear Power AB äger 8,5 % av aktierna enligt Forsmarks årsredovisning; Uniper anger själva 9,9 %. Tyska staten äger 99,12 % av Uniper sedan räddningspaketet i december 2022.

Vattenfalls kraftverk i Ångermanälven norr om Sollefteå, i drift sedan 1948.

Uniperägt kraftverk i nedre Faxälven vid Forsse i Sollefteå kommun.

Kraftverk i Faxälven vid Gäddede i Strömsunds kommun, i drift sedan 1974. Samägt av norska statens Statkraft och svenska Holmen.
Holmen AB äger 30 % av anläggningen; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av bolaget (30 × 78,3 % ≈ 23,5 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare i Holmen AB (samlat)
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 30 % anläggningsandel ≈ 6,5 %
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna – Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar bolaget via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet: Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 %, Vanguard 2,0 %.

Skellefteälvens största kraftverk, i drift sedan 1964.

Fortumägt kraftverk i Indalsälven i Ragunda kommun, strax nedströms Krångede.

Vattenfalls kraftverk i övre Umeälven i Storumans kommun, i drift sedan 1963.

Sveriges äldsta ännu aktiva gruva med brytning sedan järnåldern, i dag en av världens mest produktiva underjordsgruvor för zink.
Börsnoterat svenskt gruvbolag utan kontrollerande huvudägare. Andelen nedjusterad från 100 till 39,3 procent, motsvarande den svenskägda delen av kapitalet i Boliden AB (39,3 procent per 2026-06-30). Den utländska delen redovisas som egen samlad post. Störste svenske ägare är Swedbank Robur med 4,0 procent.
Utländska aktieägare i Boliden AB (samlat)
Utländska aktieägare, sammanlagt 60,7 procent av kapitalet (100 procents anläggningsandel × 60,7 procent utländskt ägande)
Boliden AB ägdes per 2026-06-30 till 60,7 procent av utländska aktieägare (USA 32,7, Storbritannien 6,8, Luxemburg 5,5 och Belgien 4,1 procent av kapitalet). Största namngivna utländska ägare är BlackRock 6,1, Vanguard 4,4, Global X 2,7 och Norges Bank 2,1 procent.

Tekniska verkens största kraftvärmeverk vid E4:an i Linköping, som energiåtervinner cirka 600 000 ton avfall per år från ett stort antal kommuner. Svensk kommunal referens, helägt av Linköpings kommun.
Intill verket ligger en av Nordens mest avancerade sorteringsanläggningar med kapacitet för 200 000 ton restavfall per år.

Ostkustens största containerhamn vid Fredriksskans. Mark och kajer ägs av kommunala Gävle Hamn AB, men terminalen drivs sedan 2014 av turkiska Yilport som äger 80 procent av terminalbolaget GCT.
Ca 250 000 TEU (2017), ostkustens största containerhamn
Gävle Hamn AB äger och förvaltar mark, kajer och infrastruktur i hamnområdet.
Containerterminalen drivs av Gävle Containerterminal AB (GCT) sedan 2014 under Yilports ledning.

Vattenfalls kraftverk i övre Umeälvens vattensystem i Storumans kommun, i drift sedan 1969.

Kraftverk i Gideälvens nedre lopp vid Gidböle, med 31 meters fallhöjd.

Kraftverk i Gideälven nära Gideå från 1986, med två francisturbiner och 39–42 meters fallhöjd.
Holmen Energis andel i anläggningen är 9,9 %; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av Holmen AB (9,9 × 78,3 % ≈ 7,8 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna — Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet är Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 % och Vanguard 2,0 %.
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 9,9 % anläggningsandel ≈ 2,1 %

Gideälvens nedersta kraftverk nära mynningen vid Husum, med 34 meters fallhöjd.

Googles första svenska datacenter, under uppförande i Horndal på en 109 hektar stor tomt som köptes av Avesta kommun 2017. Spadtaget togs i juni 2026, driftstart planeras 2028, och Google har tecknat elavtal på över 700 MW svensk vindkraft.
Under uppförande: spadtag 2 juni 2026, planerad drift 2028 — ännu EJ i drift (attribut.i_drift: false, hålls därför utanför de nationella summorna men visas på kartan); tomt 109 hektar; ca 100 fasta jobb vid full drift (Google Sverige-bloggen/SVT Nyheter, läst 2026-07-13) — anstallda avser planerad drift, inte nuläget. Google har via elavtal (PPA) möjliggjort sju vindkraftsparker i Sverige på över 700 MW, men datacentrets egen elförbrukning/effekt är ej offentliggjord.
Under uppförande — spadtag togs 2 juni 2026, driftstart planerad till 2028.

Göteborgs hamn – containerterminalen (APM Terminals)
Nordens största containerterminal i Skandiahamnen. Mark, kajer och byggnader ägs av kommunala Göteborgs Hamn AB, medan driften sedan 2012 ligger hos danska APM Terminals via ett 25-årigt koncessionsavtal.
Göteborgs Hamn AB äger mark, kajer och byggnader och upplåter dem via koncessionsavtal.
Koncessionsavtal på 25 år sedan januari 2012.

Ett av landets största fjärrvärmenät, helägt av Göteborgs Stad. Svensk kommunal referens i kategorin.

Kommunägt bolag som äger och driver elnätet i Göteborg med 99,99 procents leveranssäkerhet. Svensk offentlig referens inom Göteborg Energi-koncernen.

Skandinaviens största allmänna energihamn med cirka 2 200 tankfartygsanlöp och 20,7 miljoner ton energiprodukter hanterade 2025. Kajerna ägs och drivs av kommunala Göteborgs Hamn AB, medan tanklagren drivs av privata depåbolag, däribland kanadensiskt kontrollerade Inter Terminals.
Ca 2 200 tankfartygsanlöp och 20,7 miljoner ton energiprodukter (2025)
Till skillnad från container- och roroterminalerna drivs Energihamnens kajer av Göteborgs Hamn AB i egen regi.
Flera privata depåbolag driver tanklager i Energihamnen; Inter Terminals tankterminal i Skarvikshamnen rymmer 926 000 kubikmeter.
en av flera depåoperatörer i Energihamnen
Inter Terminals Sweden ägs helt av Inter Pipeline Ltd, som i sin tur ägs av den kanadensiska kapitalförvaltaren Brookfield.

Göteborgs hamn – roroterminalen (Gothenburg Roro Terminal)
Roroterminalen i Älvsborgshamnen hanterar över sex miljoner ton gods per år, främst trailrar och fordon. Hamnen ägs av kommunala Göteborgs Hamn AB men terminalbolaget togs 2012 över av danska DFDS och luxemburgska C.RO Ports.
Över 6 miljoner ton gods per år, 6 rorokajer
Göteborgs Hamn AB äger hamnområdet och infrastrukturen; terminaldriften är utlagd på terminalbolag.
DFDS och C.RO Ports tog över terminalbolaget Älvsborg Ro/Ro AB (numera Gothenburg Roro Terminal) den 3 maj 2012.
Gothenburg Roro Terminal AB (f.d. Älvsborg Ro/Ro AB)

Kraftverk i Österdalälven vid Gråda från 1951, det nedersta i Österdalälven innan sammanflödet med Västerdalälven vid Djurås.

Jämtkrafts kraftverk i Indalsälven nedströms Lit i Östersunds kommun, färdigställt 1980.
Östersunds kommun (98 %), Krokoms kommun (1 %), Åre kommun (1 %)

Kraftverk i nedre Skellefteälven mellan Finnfors och Krångfors, i drift sedan 1948.

Statligt godstågsbolag som dagligen flyttar gods motsvarande cirka 9 000 lastbilstransporter, här markerat vid Stockholms centralstation. Svensk referenspunkt i kategorin.

Vattenfalls kraftverk i Umeälven nedströms Storuman, i drift sedan 1958.

Kraftverk i mellersta Skellefteälven uppströms Gallejaur, i drift sedan 1966.

Gullspångsälvens största kraftverk, mitt i Gullspångs samhälle vid älvens utlopp mot Vänern.

Uniperägt kraftverk i Ångermanälven vid Gulsele i Sollefteå kommun.

Uniperägt kraftverk med regleringsmagasin i Ångermanälven norr om Gulsele, i drift sedan 1970.

Uniperägt kraftverk i Umeälven nedströms Betsele i Lycksele kommun.

Kraftverk i övre Ljusnan nedströms Långå, i Härjedalens kommun.

Statkrafts kraftverk i Indalsälven vid Hammarstrand i Ragunda kommun, med anor från 1928. Ägs av norska statens Statkraft.

Stort avfalls- och biobränsleeldat kraftvärmeverk på Händelö i Norrköping som förbränner runt 400 000 ton avfall per år. Ingår i tyska E.ON-koncernen via dotterbolaget Navirum Energi, som skapades inför en försäljning som stoppades 2025.
hushålls- och verksamhetsavfall samt returträ och andra biobränslen
Avfallspannan P15 (CFB-panna, invigd 2011) hanterar 25–30 ton avfall i timmen och var en investering på cirka 1,5 miljarder kronor.
E.ON paketerade 2023 fjärrvärme- och kraftvärmeverksamheten i Norrköping och Örebro i dotterbolaget Navirum Energi AB inför en planerad försäljning. I oktober 2025 meddelade E.ON att försäljningen inte längre är aktuell.

Kraftverk i Umeälven i Vännäs kommun, i drift sedan 1957. Samägt av norska statens Statkraft och svenska Holmen.
Holmen AB äger 49,43 % av Harrsele AB; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av bolaget (49,43 × 78,3 % ≈ 38,7 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 49,43 % anläggningsandel ≈ 10,7 %
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna – Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar bolaget via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet: Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 %, Vanguard 2,0 %.

Sveriges effektmässigt största vattenkraftverk, i drift sedan 1951. Producerar drygt 2 TWh per år, cirka 1,3 procent av Sveriges elproduktion.

Skandinaviens största privata godstågsoperatör med över 100 lok och trafik mellan Sverige och Tyskland, med huvudkontor i Danderyd. Ägs sedan 2020 av brittiska infrastrukturfonden Ancala.
helägt via Ancala-förvaltade infrastrukturfonder
Fonder förvaltade av Ancala Partners LLP (London)
Ancala köpte Hector Rail Group från EQT 2020 via fonden Ancala European Infrastructure Fund II. Exakta andelar per fond redovisas inte offentligt.

Sveriges näst största containerhamn med containerterminalen i Västhamnen. Hamnen ägs och drivs i egen regi av Helsingborgs Hamn AB, helägt av Helsingborgs stad – svensk offentlig referens.
Hamnbolaget driver hamnen i egen regi, utan extern terminaloperatör.

Kraftverk i Ljungan från 1962, ägt av Ångefallen Kraft AB som samägs av Ånge kommun och Fortum.
Ångefallen Kraft AB (ägare av kraftverket)
Fortum Sverige AB (50 % av Ångefallen Kraft AB)
Ångefallen Kraft AB ägs till 50 % av Fortum Sverige AB och till 50 % av Ånge kommun enligt bolagets årsredovisning 2022. Fortum sköter drift och förvaltning. Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
Ånge kommun (50 % av Ångefallen Kraft AB)

Jämtkrafts största kraftverk, vid Indalsälvens utlopp ur Storsjön i Krokoms kommun. Kraftproduktion på platsen sedan 1897; det senaste aggregatet togs i drift 2013.
Östersunds kommun (98 %), Krokoms kommun (1 %), Åre kommun (1 %)

Faxälvens största kraftverk, vid Långsele i Sollefteå kommun, i drift sedan 1952. Ägs av tyska statens Uniper.

E.ON:s avfallseldade kraftvärmeverk i kretsloppsanläggningen vid Högbytorp, i full drift sedan 2020. Tar emot cirka 230 000 ton restavfall per år från norra Stockholmsområdet, och vinsten går till tyska E.ON-koncernen.
Cirka 75–80 MW fjärrvärme till nordvästra Stockholms nät. Vid normaldrift eldas cirka 30 ton avfall i timmen.

Stockholms stora avfallskraftvärmeverk i Högdalen, i drift sedan 1970, med kapacitet att ta emot 700 000 ton avfall per år. Hälften av ägarbolaget Stockholm Exergi ägs av ett europeiskt fondkonsortium.
Kapacitet att ta emot 700 000 ton avfall per år. Elgeneratorer på 27 respektive cirka 44 MW enligt Stockholm Exergi.
Högdalenverket ägs av Stockholm Exergi AB, som via Stockholm Exergi Holding AB (publ) ägs till 50 % av Stockholms stad och till 50 % av det europeiska investerarkonsortiet Ankhiale (APG, PGGM, Alecta, Keva och AXA) som köpte Fortums andel 2021. Konsortiet äger via holdingkedjan Ankhiale Topco AB, Ankhiale Midco AB och Ankhiale Bidco AB enligt Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024.
Ledde konsortiet vid köpet 2021. Enligt EU-kommissionens koncentrationsbeslut M.10369 var APG den enda konsortiemedlem som tillsammans med Stockholms Stadshus förvärvade gemensam kontroll över Stockholm Exergi Holding.
Alectas andel utgör 15 procent av konsortiets hälftenägande, vilket motsvarar cirka 7,5 procent av Stockholm Exergi.
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (Keva och AXA delar på ca 10,5 %)
Konsortiet äger totalt 50 %. APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan Keva och AXA. Fördelningen redovisas varken i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024 eller i Stockholm Exergis årsredovisning 2025. Kevas bokslut 2025 tar upp innehavet i Ankhiale TopCo AB till 299,0 miljoner euro i verkligt värde (anskaffningsvärde 260,1 MEUR), och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är Keva en icke-kontrollerande minoritetsägare.
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (AXA och Keva delar på ca 10,5 %)
Fransk försäkringskoncern som investerar via kapitalförvaltaren AXA IM Alts. Konsortiet äger totalt 50 %; APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan AXA och Keva. Fördelningen redovisas inte i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024, och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är AXA en icke-kontrollerande minoritetsägare.

Jämtkrafts kraftverk i nedre Hårkan, Indalsälvens biflöde, i Östersunds kommun.
Östersunds kommun (98 %), Krokoms kommun (1 %), Åre kommun (1 %)

Göta älvs största kraftverk, i drift 1941 och utbyggt med en tredje turbin 1992. Utnyttjar Trollhättefallens 32 meters fallhöjd.

Kraftverk i nedre Ljusnan i Söderhamns kommun med två stationer, tagna i drift 1967 och 2001.
Två generatorstationer (1967 och 2001); vattenkraft.info listar dem som separata anläggningar

Klarälvens största kraftverk med 88 meters fallhöjd, i drift sedan 1962. Regleras via den 12 kilometer långa Höljessjön.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven i Ragunda kommun, i drift sedan 1949.

Holmen äger 1,3 miljoner hektar skog över nästan hela Sverige, varav drygt en miljon hektar produktiv skogsmark; cirka 20 procent av marken är avsatt för naturvård. Svensk privat referenspunkt; punkten markerar innehavets ungefärliga tyngdpunkt.
L E Lundbergföretagen AB (kontrollerande ägare)
Börsnoterat och därmed tillgängligt för marknaden. Kontrolleras av L E Lundbergföretagen med 36,0 procent av kapitalet och 63,2 procent av rösterna (maj 2026). Andelen är nedjusterad från 100 till 78,3 procent (100 × 0,783) eftersom 21,7 procent av Holmens aktiekapital ägdes av utländska aktieägare per 2026-04-30; den utländska delen redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare, 21,7 % av aktiekapitalet (genomräknat 100 % anläggningsandel × 21,7 % utländskt ägande = 21,7 %)
Aggregatpost: 21,7 procent av Holmens aktiekapital men bara 2,6 procent av rösterna ägdes av utländska aktieägare per 2026-04-30 enligt bolagets egen ägarstatistik – L E Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar bolaget via A-aktier. Största utländska ägare: Norges Bank 8,0 procent, BlackRock 2,4 procent, Vanguard 2,0 procent och Legal & General 1,2 procent av kapitalet.

Kraftverk från 1990 i Norrköpings industrilandskap som samlar Motala ströms fall genom staden i en anläggning.
Holmen AB äger anläggningen till 100 %; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av bolaget (100 × 78,3 % = 78,3 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Holmen AB (Nasdaq Stockholm Large Cap) hade per 2026-04-30 21,7 % utländskt ägande av kapitalet (men bara 2,6 % av rösterna — Lundbergföretagen och Kempestiftelserna kontrollerar via A-aktier). Största utländska ägare av kapitalet är Norges Bank 8,0 %, BlackRock 2,4 % och Vanguard 2,0 %.
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 100 % anläggningsandel = 21,7 %

Statkrafts kraftverk i Fjällsjöälvens vattensystem vid Hoting i Strömsunds kommun. Ägs av norska statens Statkraft.

Kraftverk i Västerdalälven nära Äppelbo i Vansbro kommun.

Nissans största kraftverk med 63 meters fallhöjd, i drift 1989.

Ett av Sveriges största biobränsleeldade kraftvärmeverk, vid Igelsta i Södertälje. Ägs av Söderenergi, som i sin tur ägs av kommunerna Södertälje, Huddinge och Botkyrka – svensk kommunal referens.
skogsflis och returbränslen (utsorterat papper, trä och plast som inte kan materialåtervinnas)
Värmeeffekt cirka 210 MW. Togs i drift 2009 som Sveriges då största bioeldade kraftvärmeverk.
Söderenergi AB ägs till 58 % av Södertörns Energi AB (som ägs gemensamt av Huddinge och Botkyrka kommuner) och till 42 % av Telge AB (Södertälje kommun).
Södertörns Energi AB (Huddinge och Botkyrka kommuner)

Kommunägt energibolag i Jämtland som äger och driver elnätet i Östersundsområdet. Svensk offentlig referens ägd av tre kommuner.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven vid Liden i Sundsvalls kommun, i drift sedan 1959.

Ljungans största kraftverk, beläget nedströms Holmsjön i Ånge kommun.
Norska staten 100 % (Nærings- og fiskeridepartementet)
Statkraft AS ägs enligt bolagsordningen endast av Statkraft SF, som i sin tur ägs helt av norska staten.

Fortumägt kraftverk i Indalsälven vid Järpen i Åre kommun.

Kraftverk i Umeälvens biflöde Juktån i Sorsele kommun. Togs i drift 1979 som pumpkraftverk och byggdes om till konventionell drift på 1990-talet.

Holmenägt kraftverk i Faxälven söder om Gäddede i Strömsunds kommun.
Holmen AB äger anläggningen till 100 %; posten är nedjusterad till den svenskägda delen av bolaget (100 × 78,3 % = 78,3 %). Utländska aktieägares andel redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare 21,7 % av kapitalet × 100 % anläggningsandel = 21,7 %

Fortumägt kraftverk vid sjön Juveln i övre Indalsälvens vattensystem i Åre kommun.

Underjordsgruva i Skelleftefältet som återöppnades av Boliden 2012 för brytning av guld och tellur.
Börsnoterat svenskt gruvbolag utan kontrollerande huvudägare. Andelen nedjusterad från 100 till 39,3 procent, motsvarande den svenskägda delen av kapitalet i Boliden AB (39,3 procent per 2026-06-30). Den utländska delen redovisas som egen samlad post. Störste svenske ägare är Swedbank Robur med 4,0 procent.
Utländska aktieägare i Boliden AB (samlat)
Utländska aktieägare, sammanlagt 60,7 procent av kapitalet (100 procents anläggningsandel × 60,7 procent utländskt ägande)
Boliden AB ägdes per 2026-06-30 till 60,7 procent av utländska aktieägare (USA 32,7, Storbritannien 6,8, Luxemburg 5,5 och Belgien 4,1 procent av kapitalet). Största namngivna utländska ägare är BlackRock 6,1, Vanguard 4,4, Global X 2,7 och Norges Bank 2,1 procent.

Lagans största kraftverk med 25,6 meters fallhöjd, ett av 18 Statkraftverk i ån.

Jämtkrafts kraftverk i Indalsälven i Krokoms kommun, byggt 1940–1942.

Järnmalmsdagbrott vid Tapuli utanför Kaunisvaara, öppnat av Northland Resources 2012 och återstartat av Kaunis Iron efter konkursen 2014.
Kaunis Holding AB (onoterat publikt aktiebolag)
Spritt svenskt privat ägande utanför börsen; största enskilda ägare var i maj 2025 Movestic Livförsäkring AB med 10,4 procent. Kaunis Holding meddelade den 31 mars 2026 att styrelsen inlett förberedelser för en börsnotering, tidigast under andra halvåret 2026 – inget formellt noteringsbeslut är fattat.

Världens största underjordsgruva för järnmalm, i drift sedan början av 1900-talet. Brytningen har tvingat stora delar av Kiruna stad att flytta.

Ett av Sveriges största vattenkraftverk, i drift sedan 1953. Leder vatten från Fjällsjöälven genom tunnel till Ångermanälven.

Umeälvens översta kraftverk, nära Hemavan i Storumans kommun, i drift sedan 1994. Ägs av kommunala Skellefteå Kraft.

Statkrafts kraftverk i Fjällsjöälvens vattensystem i Strömsunds kommun, i drift sedan 1961. Ägs av norska statens Statkraft.

Sundsvall Energis kraftvärmeverk vid Alnösundet som energiåtervinner cirka 210 000 ton avfall per år från stora delar av Västernorrland, Jämtland och Gävleborg. Svensk kommunal referens, helägt av Sundsvalls kommun.
Miljötillståndet medger förbränning av upp till 260 000 ton avfall per år.

Kraftverk i Klarälven mellan Skoga och Forshult med 12 meters fallhöjd.

Ett av Sveriges största vattenkraftverk räknat i årsproduktion, i drift sedan 1936. Ägs av Fortum, där finska staten är majoritetsägare.

Kraftverk i nedre Skellefteälven, ursprungligen i drift 1928.

Underjordsgruva i västra Skelleftefältet och en av fältets äldsta ännu aktiva gruvor. Här bryts komplexmalm med zink, koppar, bly, guld och silver.

HEM:s avfallseldade kraftvärmeverk i Kristinehed som får förbränna 200 000 ton avfall per år, varav cirka 20 000 ton farligt avfall, och står för omkring två tredjedelar av Halmstads fjärrvärme. Svensk kommunal referens.
hushållsavfall (ca 40 %) och verksamhetsavfall som bygg- och industriavfall (ca 60 %)
Avfallsförbränning på platsen sedan början av 1970-talet; största pannan P3 eldar 15 ton avfall i timmen och ger 9–10 MW el.

Ett av Ljusnans två största kraftverk, beläget i den kraftigt utbyggda sträckan mellan Sveg och Kårböle.

Regionalt tågsystem i Småland, Blekinge, Halland och Skåne med Nässjö som historiskt nav och plats för ny tågdepå. Körs av statliga SJ – svensk referenspunkt i kategorin.
SJ tog över trafiken 12 december 2021 genom dotterbolaget SJ Krösa efter gemensam upphandling av sex länstrafikmyndigheter.

Kraftverk i Hårkan, Indalsälvens biflöde, nedströms Näsaforsen i Krokoms kommun. Samägt 50/50 av tyska Uniper och finska Fortum via Stensjön Kraft AB.
Ägarbolaget Stensjön Kraft AB (556000-5158) äger kraftverken Stensjön och Kvarnfallet — ägarförhållanden bekräftade i bolagets årsredovisning 2024 (tidigare oklassificerad post: ägarna kunde då inte verifieras).

Kraftverk i Dalälven vid det tidigare pappersbruket i Kvarnsveden, Borlänge. Krafttillgångarna såldes från Stora Enso till Fortum.

Skellefteälvens nedersta kraftverk, i drift sedan 1962, där vattnet leds genom en fem kilometer lång kanal till en underjordisk station. Ägs av norska statens Statkraft.

Sveriges största pumpkraftverk, insprängt i berget vid sjön Kymmen med 85 meters fallhöjd, i drift 1986.

Kraftverk i Ljusnan vid Kårböle-sträckans slut nordväst om Ljusdal. Nedströms Laforsen är Mellanljusnan skyddad mot utbyggnad.

Lagans nedersta kraftverk, mitt i Laholms stad nära åns mynning i Laholmsbukten.

Kraftverk i Ljusnan vid Segersta, nedströms Bollnäs.

Kraftverk i nedre Dalälven strax uppströms Älvkarleby.

Ljusnans största kraftverk, beläget i övre delen av älven väster om Hede i Härjedalen.

Vattenfalls kraftverk i Ångermanälven i Sollefteå kommun, i drift sedan 1960.

Kraftverk i Dalälven mellan Borlänge och Säter, ett av älvens större.

Kraftverk i Ljusnan nedströms Krokströmmen, på gränsen mellan Härjedalen och Hälsingland.

Vattenfalls kraftverk i Ångermanälven i Sollefteå kommun, i drift sedan 1957.

Kraftverk i nedre Luleälven, i drift sedan 1962.

Lilla Luleälvens största kraftverk, i drift sedan 1967, med en av Sveriges högsta fallhöjder i älvsystemet.

Högtryckskraftverk som leder vatten från Lettensjön ner till Klarälven med 191 meters fallhöjd, ett av älvsystemets fallhöjdsrikaste verk.

Järnmalmsdagbrott i Svappavaara som drevs 1964–1983 och återöppnades av LKAB 2015 efter att gruvan tömts på vatten. Drift planeras in på 2030-talet.

Kraftverk i Stora Luleälven mellan Harsprånget och Messaure, i drift sedan 1954.

Kraftverk i Göta älvs nedre lopp, i drift 1926, känt för att kombinera fyra olika turbintyper i samma anläggning.

Kraftverk i Västerdalälven vid Lima i Malung-Sälens kommun.

Kraftverk i Västerdalälven mellan Mockfjärd och Djurås i Gagnefs kommun.

Kraftverk vid Kvarnbergsvattnet i Strömsunds kommun som via tunnel utnyttjar fallet från den norska sjön Limingen, i drift sedan 1962.
Linnvasselv Kraftlag SA (norskt samvirkeforetak, org.nr 979249764; sv. reg. 502038-3393)
Fortum Financials 2024 (koncernbolagslistan) anger Group holding 50,0 % i Linnvasselv Kraftlag SA. NTE:s års- og bærekraftrapport 2025 (not 19 Sameieforetak) anger NTE:s eierandel till 48,4 % med stemmeandel 50 %. Enligt NVE:s revisjonsdokument för Øvre Namsen (NTE Energi AS, 2018) ägs resterande 51,6 % (utöver NTE:s andel) av de svenska bolagen Fortum, Sydkraft och Holmen — Sydkraft och Holmen delar alltså på ca 1,6 % som inte specificeras per bolag i offentliga källor.
Norskt regionalt energibolag ägt av kommunerna i Trøndelag. NTE:s års- og bærekraftrapport 2025, not 19 Sameieforetak: Linnvasselv Kraftlag SA — eierandel 48,4 %, stemmeandel 50 % (samma andel redovisades i årsrapport 2019, not 19). Sameiet redovisas enligt bruttometoden eftersom ägarna är de enda köparna av den producerade kraften. Bekräftas av NVE:s revisjonsdokument för Øvre Namsen (2018): NTE 48,4 %, resterande 51,6 % fördelat på Fortum, Sydkraft och Holmen.

Ett av Ljungans större kraftverk, beläget vid Johannisberg öster om Torpshammar. Fortums största helägda anläggning i älven.

Kraftverk i Ljusnans nedersta del vid Ljusne, strax innan älven mynnar i havet.

Det nedersta kraftverket i Ljusnan, vid Ljusne nära älvens mynning i Bottenhavet.

Kraftverk i Ljusnan mellan Arbrå och Bollnäs.

Liten underjordsgruva med ovanligt rik zink-blymalm, i produktion sedan mitten av 1990-talet. Efter en paus från hösten 2023 återupptogs brytningen i lägre takt 2025, med leveranser till Bolidens anrikningsverk i Zinkgruvan och Garpenberg.
Lovisagruvan AB (publ, Spotlight Stock Market)
Litet svenskt gruvbolag noterat på Spotlight Stock Market med cirka 1 000 aktieägare. Största ägare per 2024-12-27 enligt årsredovisningen 2024 (Holdings/Modular Finance) är Gråmunkgränd Förvaltningsaktiebolag 15,36, Christer Jönsson 9,44, Göran Nordenhök 9,41, Avanza Pension 6,49 och Gary Dybeck 6,42 procent av kapital och röster. Årsredovisningen redovisar ingen fördelning mellan svenska och utländska aktieägare, så någon samlad utländsk ägarandel kan inte beläggas (aggregatkonventionen tillämpas därför inte). Driftläget är osäkert; avtalet med Boliden om malmleveranser löpte till april 2026.

Uniperägt kraftverk i Faxälven nedströms Ströms Vattudal i Strömsunds kommun, i drift sedan 1973.

Sveriges fjärde största godshamn med cirka 8,5 miljoner ton gods per år, främst insatsvaror till Norrbottens gruv- och stålindustri. Hamnbolaget ägs av Luleå kommun – svensk offentlig referens.
Ca 8,5 miljoner ton gods per år, Sveriges fjärde största godshamn
Luleå Hamn AB äger och driver Victoriahamnen, Uddebo energihamn m.fl. delar; LKAB:s malmhamn på Sandskär redovisas separat.

LKAB:s utlastningskaj för järnmalm på Sandskär vid Svartön, där cirka fem miljoner ton malm lastas ut på fartyg och pråmar varje år. Anläggningen drivs av statliga LKAB – svensk offentlig referens.
Ca 5 miljoner ton järnmalm lastas ut per år
Malmhamnen är LKAB:s egen utlastningsanläggning; farled och övriga hamndelar hör till kommunala Luleå Hamn AB.

Kraftverksanläggning i Lagan vid Majenfors med två stationer (gamla från 1918 och nya från 1943) vid samma fall.

Regionaltågssystem med fem linjer i Mälardalen som strålar samman vid Stockholms centralstation, beställt av Mälardalstrafik. Drivs av franska Transdev efter att Hongkongägda MTR:s avtal hävts i förtid.
Transdev driver trafiken genom nödavtal sedan 16 juni 2024, förlängt till trafikskiftet i december 2026 då finska statens VR tar över genom ett åttaårigt avtal. Notera ägarbytet i Transdev Group: tyska Rethmann blev majoritetsägare (66 %) den 2 juli 2025.
Rethmann SE & Co. KG (66 %, Tyskland) / Caisse des Dépôts (34 %, franska staten)

Motala ströms största kommunägda kraftverk, vid Ljungsbro nedströms sjön Boren.

Statkrafts kraftverk vid sjön Malgomaj i Vilhelmina kommun. Ägs av norska statens Statkraft.

LKAB:s underjordsgruva för järnmalm i Malmberget, där storskalig brytning pågått sedan Malmbanan nådde fältet 1888. Gruvans utbredning gör att samhället successivt avvecklas och flyttas till Gällivare.

Malmös hamn med bil-, container-, bulk- och rorotrafik samt färjelinje till Travemünde. Malmö stad äger mark, kajer och infrastruktur, medan hamnen drivs av Copenhagen Malmö Port AB där danska By & Havn är största ägare.
Bilterminal med kapacitet för ca 40 000 bilar
Malmö stad är genom tekniska nämnden markägare i hamnen och äger även infrastrukturen och kajerna; marken upplåts till CMP genom nyttjanderättsavtal.
Copenhagen Malmö Port AB (CMP) är både hamnmyndighet och hamnoperatör i Malmö sedan 2001.
Danskt offentligt ägande – By & Havn ägs av Köpenhamns kommun (95 %) och danska staten (5 %).
Köpenhamns kommun (95 %) och danska staten (5 %)
Enligt Malmö stads tjänsteskrivelse 45,91 % efter förvärv av aktier från privata ägare 2023.
Kvarvarande mindre privata aktieposter; Malmö stad har successivt köpt ut privata ägare.

Kraftverk i nedre Ljungan vid tätorten Matfors, sydväst om Sundsvall.
Norska staten 100 % (Nærings- og fiskeridepartementet)
Statkraft AS ägs enligt bolagsordningen endast av Statkraft SF, som i sin tur ägs helt av norska staten.

Ett av Sveriges största vattenkraftverk med en av landets största jorddammar, i drift sedan 1963.

Metas (Facebooks) första datacenter utanför USA, i drift sedan 2013 på Porsön i Luleå. Campuset förbrukar cirka 267 GWh el per år — kraft från Luleälvens vattenkraft — fördelat på tre serverhallar om sammanlagt runt 100 000 kvadratmeter.
Elförbrukning ca 267 471 MWh/år (~267 GWh/år); PUE 1,09; tre serverhallar, ca 100 000 m² totalt; vattenuttag ca 25 miljoner liter/år (Meta/kommunuppgifter via Baxtel, läst 2026-07-13). Antal anställda ej offentliggjort av Meta — mediauppgifter om få direkta driftsjobb är osäkra uppskattningar.

Del av Microsofts svenska datacenterregion som öppnade i november 2021, byggd på cirka 200 hektar mark i Stackbo i Valbo. Elintensiv Azure-drift som enligt Microsoft matchas timme för timme mot förnybar el i avtal med Vattenfall.
Ca 200 hektar mark i Stackbo; 24/7-matchning av förnybar el via Vattenfall; ytterligare datacenterbygge pågår i Ersbo i Gävle. Microsofts serverhallar i Gävle och Sandviken (Gästrikland) drog tillsammans drygt 500 GWh el/år och sysselsatte ca 190 personer — el- och jobbsiffrorna redovisas gemensamt för de två anläggningarna och förs här på Gävle för att inte dubbelräknas (SVT Nyheter 2024, och .../microsofts-datacenter-oppnar-i-gavle-och-sandviken, läst 2026-07-13).

Del av Microsofts svenska datacenterregion som öppnade i november 2021, uppförd på Tuna-området i Sandviken på mark köpt av kommunen. Elintensiv Azure-drift i en traditionellt elintensiv industriregion.
Mark i Tuna såld av Sandvikens kommun för 124 miljoner kronor; 24/7-matchning av förnybar el via Vattenfall. Elförbrukning och antal anställda redovisas gemensamt med Gävle (se Microsofts datacenter Gävle): Gävle och Sandviken drog tillsammans drygt 500 GWh el/år och ca 190 anställda — ingen separat siffra för Sandviken är offentliggjord (SVT Nyheter 2024, läst 2026-07-13).

Del av Microsofts svenska datacenterregion, i drift för kunder sedan november 2021 vid Västanvägen i Staffanstorp. Elintensiv Azure-drift med över 60 anställda; kyls med utomhusluft året runt.
Över 60 anställda (Microsoft Local, läst 2026-07-13) — anstallda-fältet satt till 60 som konservativ nedre gräns; frikyla med utomhusluft året runt; reservkraft via befintliga generatorer efter att bygglovsansökan för nya dieselgeneratorer drogs tillbaka 2022. Elförbrukning ej offentliggjord separat för Staffanstorp av Microsoft.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven på gränsen mellan Ragunda och Östersunds kommuner, i drift sedan 1944.

Kraftverk i Västerdalälven vid Lillstup nära Mockfjärd. Föregångaren från 1911 var Sveriges första underjordiska kraftstation.
Fortum Sverige AB (88 % av Bullerforsens Kraft AB)
vattenkraft.info anger Bullerforsens Kraft AB (Fortum 88 %, Borlänge Energi 12 %) som ägare; Wikipedia (2015) anger Fortum som direkt ägare. Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
AB Borlänge Energi (12 % av Bullerforsens Kraft AB)

Uniperägt kraftverk i Ångermanälven i Sollefteå kommun, i drift sedan 1968.

Fortumägt kraftverk i Indalsälven vid Mörsil i Åre kommun.

Kraftverk från 1922 i Motala ström strax nedströms Vätterns utlopp, med plats byggd för fem turbiner varav tre är i drift.

Klarälvens näst största kraftverk, beläget mitt i Munkfors samhälle med 17 meters fallhöjd.

Vattenfalls kraftverk vid Näsåker i Sollefteå kommun, i drift sedan 1947, beläget vid det kända hällristningsområdet Nämforsen.

Kraftverk i nedre Dalälven vid Näs bruk i By, Avesta kommun.

Jämtkrafts kraftverk i Hårkan, Indalsälvens biflöde, nära Föllinge i Krokoms kommun.

Statligt upphandlad nattågstrafik Stockholm–Narvik och Stockholm–Umeå med avgång från Stockholms centralstation. Efter fyra år med norska statens Vy körs trafiken sedan december 2024 av SJ – svensk referenspunkt.
Norska statens Vy Tåg körde nattågen december 2020–december 2024 men avtalet förlängdes inte. SJ tog över 15 december 2024 genom direkttilldelning från Trafikverket och har tilldelats trafiken även december 2026–2028.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven i Ragunda kommun, i drift sedan 1955.

Kraftverk i Ljungan uppströms Stödesjön i Sundsvalls kommun.
Norska staten 100 % (Nærings- og fiskeridepartementet)
Statkraft AS ägs enligt bolagsordningen endast av Statkraft SF, som i sin tur ägs helt av norska staten.

Kraftverk i Nissans nedre lopp vid Nissaström, nordost om Halmstad.

Kraftverk i Oreälven, ett biflöde till Österdalälven, i norra delen av Orsa kommun.

Åmåls fjärrvärmenät (Nordic Bioenergy, f.d. Statkraft)
Åmåls fjärrvärmenät, ett av fyra svenska nät som norska Statkraft sålde 2025 till schweiziska Nordic Infrastructure AG, ägarbolag grundat av Solör-gruppens grundare.
Del av en större affär där Patrizia SE och Nordic Infrastructure AG gemensamt köpte hela Statkrafts fjärrvärmeverksamhet. NIAG tog över den svenska delen (Kungsbacka, Åmål, Trosa, Vagnhärad).
Industriellt investeringsbolag helägt av Solör-gruppens fyra grundare.
Nordic Bioenergy AB (f.d. Statkraft Värme AB)

Kungsbackas fjärrvärmenät (Nordic Bioenergy, f.d. Statkraft)
Kungsbackas fjärrvärmenät, tidigare Statkraft Värme. Såldes 2025 till schweiziska Nordic Infrastructure AG och bolaget bytte namn till Nordic Bioenergy AB den 1 december 2025.
De fyra f.d. Statkraft-näten (Kungsbacka, Åmål, Trosa, Vagnhärad) producerar tillsammans ca 320 GWh per år.
Del av en större affär där Patrizia SE och Nordic Infrastructure AG gemensamt köpte hela Statkrafts fjärrvärmeverksamhet för 3,6 miljarder norska kronor. NIAG tog över den svenska delen.
Industriellt investeringsbolag helägt av Solör-gruppens fyra grundare.
Nordic Bioenergy AB (f.d. Statkraft Värme AB)

Kraftverk i Ljusnan vid Arbrå i Bollnäs kommun.

Regionaltågssystemet i de fyra nordligaste länen med Umeå som nav och säte för beställaren Norrtåg AB. Sedan december 2025 drivs trafiken av finska statens VR, som tog över efter norska statens Vy.
VR Sverige tog över trafiken 14 december 2025 genom ett tioårigt avtal värt cirka 3,2 miljarder kronor. Tidigare operatör var norska statens Vy Tåg (sedan 2016).

Kraftverk i Ljusnan uppströms Laforsen, i Ljusdals kommun i Hälsingland.

Kraftverk i Långans vattensystem, Indalsälvens biflöde, i Krokoms kommun, i drift sedan 1975. Ägs av norska statens Statkraft.

Svenska statens första vattenkraftsprojekt vid Trollhättefallen, i drift 1910 — anläggningen som gav upphov till Vattenfall.

Tågsystemet över Öresund och genom Sydsverige med Malmö centralstation som nav, samägt av sex sydsvenska regioner. Sedan december 2025 drivs trafiken av finska statens VR.
VR Sverige vann upphandlingen och tog över i december 2025 med ett femårigt avtal värt cirka 6 miljarder kronor, till december 2030. Dessförinnan körde Transdev trafiken tillfälligt sedan SJ lämnat avtalet i förtid i december 2022.

Gaskombikraftverk i Malmös norra hamn med 448 MW eleffekt som återinvigdes i maj 2025 som beredskapsreserv på Svenska kraftnäts uppdrag, efter åtta år i malpåse. Ägs av Uniper, som kontrolleras av tyska staten, och kan köras i ö-drift för att försörja Malmö med el vid kris eller krig.
Kan producera cirka 250 MW fjärrvärme i kraftvärmedrift. Återställningen kostade cirka 1,3 miljarder kronor och verket står i beredskap till 2030.
Verket togs ur drift 2017 av lönsamhetsskäl men räddades från rivning när Svenska kraftnät 2023 beslutade att återställa det för elberedskap. Uniper äger och driver anläggningen.
Uniper förstatligades 2022 när tyska staten tog över Fortums aktier i energikrisens spår; staten äger sedan dess cirka 99 procent av Uniper.

Biobränsleeldat kraftvärmeverk utanför Eslöv som producerar värme motsvarande halva fjärrvärmebehovet i Lund, Eslöv och Lomma samt el motsvarande Eslövs årsbehov. Svensk kommunal referens, ägt av Kraftringen.
skogsbränsle och returträ (ca 310 000 ton bränsle per år)
Värmeeffekt cirka 88 MW. Kraftringens största investering, i drift sedan 2014.
Lunds, Eslövs, Hörby och Lomma kommuner (via Kraftringen)
Kraftringen ägs av de fyra kommunerna Lund, Eslöv, Hörby och Lomma, med Lunds kommun som klart största ägare.

Kärnkraftverk på Simpevarpshalvön norr om Oskarshamn, drivet av OKG AB. En reaktor är i drift – O3, Sveriges effektstarkaste reaktor med 1 450 MW – medan O1 och O2 stängdes 2017 respektive 2015 och monteras ned.
O3 är en av världens största kokvattenreaktorer; drifttid planeras till minst 2045.
Tyska staten äger 99,12 % av Uniper sedan räddningspaketet i december 2022 – därmed kontrollerar tyska staten majoriteten i OKG.
Fortum är börsnoterat; finska staten är majoritetsägare med 51,26 % av aktierna via statsrådets kansli.

Skånetrafikens lokaltågssystem med Malmö centralstation som nav. Trafiken har körts av Arriva/VR sedan 2007 och drivs i dag av finska statens VR Sverige.
VR Sverige (före detta Arriva Sverige, förvärvat av VR 2022) kör Pågatågen och vann i april 2025 sin tredje upphandling i rad. Nytt tioårigt avtal från 13 december 2026, värt cirka en miljard kronor per år.

Mindre kraftverk i Lilla Luleälven mellan Seitevare och Randi, i drift sedan 1970.

Kraftverk i Ljungan strax nedströms Ånge, ett av Fortums två helägda kraftverk i älven.
Fortum Oyj är börsnoterat; finska staten är majoritetsägare med 51,26 % av aktierna (per 2025-12-31) via statsrådets ägarstyrningsavdelning.

Vattenfalls kraftverk i nedre Umeälven i Vännäs kommun, mellan Harrsele och Stornorrfors.

Pionjäranläggning från 1915 som byggdes för att elektrifiera Malmbanan; nuvarande station togs i drift på 1970-talet.

Kraftverk vid Vuollerim strax nedströms sammanflödet mellan Stora och Lilla Luleälven, i drift sedan 1961.

Uniperägt kraftverk i Faxälven vid Ramsele i Sollefteå kommun, i drift sedan 1958.

Kraftverk i Lilla Luleälven uppströms Akkats, i drift sedan 1976.

Kraftverk i Ljungan vid Rätan i södra Jämtland, ett av älvens viktigaste regleringskraftverk.
Tyska staten ca 99 % (via Wirtschaftsstabilisierungsfonds)
Tyska staten övertog ca 99 % av Uniper SE i december 2022; andelen ska enligt EU-villkor minskas till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Kraftverk vid Rebnisjaure i övre Skellefteälven, i drift sedan 1974.

Skellefteå Krafts största kraftverk i Skellefteälven; byggt 1970 och utbyggt 2021–2023 då effekten fördubblades till 71 MW.

Sveriges djupaste gruva med brytning på 1 700 meters djup, i drift sedan 1952. Komplexmalmen innehåller zink, koppar, bly, guld och silver.

Kärnkraftverk på Väröhalvön söder om Göteborg, drivet av Ringhals AB. Två tryckvattenreaktorer är i drift (R3 och R4) med planerad drift in på 2040-talet; R1 och R2 stängdes 2020 respektive 2019.
Produktionssiffran avser 2022, då R4 stod stilla del av året. Effekt: R3 1 081 MW, R4 1 134 MW.
Sydkraft Nuclear Power AB är enligt Ringhals årsredovisning ett helägt dotterföretag till Sydkraft AB, som ingår i Uniperkoncernen. Tyska staten äger 99,12 % av Uniper sedan räddningspaketet i december 2022.

Underjordiskt kraftverk i Stora Luleälvens övre lopp som utnyttjar fallet mellan Sitasjaure och Akkajaure. Togs i drift 1977.

Kraftverk i Rottnan i Norsälvens vattensystem, nedströms sjön Rottnen.

Vattenfalls kraftverk i Umeälven mellan Storuman och Lycksele.

Naturgaseldat kraftvärmeverk på Hisingen som står för runt 30 procent av Göteborgs elbehov och 35 procent av fjärrvärmen. Svensk kommunal referens, helägt av Göteborgs Stad via Göteborg Energi.
naturgas (successiv övergång till biogas; ny bioångpanna 2025)
Värmeeffekt cirka 294 MW. Gaskombiverk med tre Siemens SGT-800-gasturbiner, i drift sedan 2006.

Borås Energi och Miljös kraftvärmeverk där hushållsavfall och skogsbränslen blir el och fjärrvärme. Avfallsbränslet bereds på Sobacken, där upp till 150 000 ton avfall per år krossas till bränsle för Ryaverkets avfallspannor. Svensk kommunal referens.
berett hushålls- och industriavfall samt biobränslen
Avfallsanläggningen på Sobacken tar totalt emot cirka 210 000 ton avfall per år.

Kraftverk vid Sädvajaure i Skellefteälvens övre lopp i Arjeplogsfjällen, i drift sedan 1985.

Skellefteå Krafts kraftverk i Indalsälvens vattensystem vid Sällsjön i Åre kommun, i drift sedan 1967.

Biobränsleeldat kraftvärmeverk i Växjö som försörjer stor del av staden med fjärrvärme, fjärrkyla och el. Svensk kommunal referens, helägt av Växjö kommun via Växjö Energi; produktionen är fossilbränslefri sedan 2019.
biobränslen från småländska skogar (träflis, bark, spån)
Sandvik 3 ger 39 MW el och 65 MW värme plus 25 MW från rökgaskondensering. Elproduktionen motsvarar cirka halva Växjös årsförbrukning.

Säve flygplats (f.d. Göteborg City Airport)
Före detta trafikflygplats på Hisingen som sedan 2018 ägs av det börsnoterade fastighetsbolaget Castellum. Kommersiell flygtrafik upphörde vid årsskiftet 2025/2026 och kvar finns samhällsviktig helikopterverksamhet som polisflyg och sjöräddning.
Sedan januari 2026 klassad som heliport för samhällsviktig luftfart; området utvecklas som Gateway Säve
Castellum köpte flygplatsen och cirka tre miljoner kvadratmeter mark av Serneke i december 2018 för minst 1,1 miljarder kronor och utvecklar området under namnet Gateway Säve. Castellum AB äger 100 procent av anläggningen; andelen här är nedjusterad till den svenskägda delen av Castellums aktiekapital (48,25 procent per 2026-06-30, avrundat nedåt så att relationssumman blir 100) — resterande del redovisas som aggregatposten "Utländska aktieägare i Castellum AB (samlat)".
Utländska aktieägare i Castellum AB (samlat)
Castellum AB (börsnoterat, Nasdaq Stockholm Large Cap)
Utländska aktieägare, ca 51,75 % av aktiekapitalet (100 % anläggningsandel × 51,75 % utländskt ägande)
Aggregatpost enligt look-through: Castellum AB äger 100 procent av anläggningen och ca 51,75 procent av Castellums aktiekapital ägs från utlandet enligt bolagets egen landfördelning (Monitor by Modular Finance, per 2026-06-30, statistikår 2026) — Sverige 48,25 procent, därav utländskt ca 51,75 procent, varav Cypern 25,58 procent, USA 12,15 procent, Finland 3,95 procent och Norge 2,84 procent. Största enskilda utländska ägare är Akelius Apartments Ltd (Cypern, Roger Akelius bolag) med 25,58 procent, följt av Vanguard 3,61 procent, BlackRock 3,59 procent, APG Asset Management 1,64 procent och Norges Bank 1,53 procent. Andelen avser kapitalet, ej röster; Castellum äger själv 5,12 procent i återköpta aktier och förvaltarregistrering kan ge viss osäkerhet.

Renovas avfallskraftvärmeverk i Sävenäs som tar emot uppemot 550 000 ton brännbart avfall per år och står för en tredjedel av värmen i Göteborgsområdets fjärrvärmenät. Svensk kommunal referens, ägt av tio kommuner i Göteborgsregionen.
hushållsavfall (ca hälften) samt avfall från företag och offentlig verksamhet
Producerar även el motsvarande cirka fem procent av göteborgarnas elbehov.
Renova ägs av kommunerna Ale, Göteborg, Härryda, Kungälv, Lerum, Mölndal, Partille, Stenungsund, Tjörn och Öckerö.

Europas största privata skogsinnehav – cirka 2,6 miljoner hektar i norra Sverige, från Söderhamn i söder till Jokkmokk i norr (koncernens totala innehav 2,7 miljoner hektar inklusive Baltikum). Svensk privat referenspunkt; punkten markerar innehavets ungefärliga tyngdpunkt.
Därtill drygt 71 000 hektar i Estland, Lettland och Litauen.
Svenska Cellulosa Aktiebolaget SCA (börsnoterat, Nasdaq Stockholm)
Börsnoterat och därmed tillgängligt för marknaden. Största ägare är AB Industrivärden med 12,0 procent av kapitalet och 29,7 procent av rösterna (november 2025). Andelen är nedjusterad från 100 till 61,0 procent (100 × 0,61) eftersom cirka 39 procent av SCA:s aktiekapital ägdes av ägare utanför Sverige vid utgången av 2025; den utländska delen redovisas som separat aggregatpost.
Utländska aktieägare, ca 39 % av aktiekapitalet (genomräknat 100 % anläggningsandel × 39 % utländskt ägande = 39 %)
Aggregatpost: cirka 39 procent av SCA:s aktiekapital ägdes av ägare utanför Sverige vid utgången av 2025 enligt bolagets egen ägarstatistik. Största utländska ägare: Norges Bank Investment Management 7,05 procent, BlackRock 4,96 procent, Vanguard 3,75 procent och MFS 2,21 procent av kapitalet. Röstmässigt kontrolleras bolaget av svenska Industrivärden (29,0 procent av rösterna).

Kraftverk i Lilla Luleälven som reglerar magasinet Tjaktjajaure, i drift sedan 1967.

Kraftverk i nedre Skellefteälven, ursprungligen i drift 1941.

Piteälvens enda större vattenkraftverk; ursprunglig station från 1912, nuvarande från 1989. Älven är i övrigt skyddad mot vidare utbyggnad.

Uniperägt kraftverk i Fjällsjöälven söder om Backe i Strömsunds kommun.

Vattenfalls kraftverk i nedre Indalsälvens vattensystem i Sundsvalls kommun.

Skogsfonden Silvesticas svenska innehav om cirka 46 000 hektar, varav 40 000 hektar i Norrbotten, Västerbotten, Västernorrland och Jämtland förvärvades från Norra Skog 2020 och cirka 5 200 hektar i Halland från Stora Enso. Punkten markerar det norrländska huvudinnehavets ungefärliga tyngdpunkt.
Fondens totala innehav cirka 120 000 hektar i Sverige, Finland och Baltikum.
Institutionella investerare (Gamla Livförsäkringsaktiebolaget SEB Trygg Liv, Folksamgruppen, norska KLP, FPK)
Svenskregistrerad skogsfond för institutionella investerare, startad 2017 och fulltecknad 2019/2020 med 500 miljoner euro; landkod efter fondens hemvist (Halmstad). Kapitalet kommer från svenska och norska pensions- och försäkringsbolag, däribland norska KLP. Förvaltas av CRK Forest Management AB.

Statliga SJ:s fjärr- och regionaltågstrafik med Stockholms centralstation som huvudnav. Svensk referenspunkt i kategorin.

Kraftverk i nedre Ljungan mellan Stödesjön och Matfors i Sundsvalls kommun.

Kraftverk i Ätrans mellersta lopp vid Skåpanäs, söder om Mårdaklev.

Kraftverk i Motala ström vid brukssamhället Skärblacka, väster om Norrköping.

Lågprisflygplats som var Ryanairs skandinaviska bas 2003–2021 och länge ägdes från utlandet, senast av franska VINCI Airports. Sedan 2022 åter i svensk ägo och utsedd till beredskapsflygplats.
Arlandastad Group köpte 90,1 procent av Stockholm Skavsta Flygplats AB med tillträde i april 2022, genom förvärv av Airports Worldwide Sweden Holding AB från franska VINCI Airports. Köpeskillingen baserades på 117 miljoner kronor. Dessförinnan var flygplatsen utlandsägd sedan 1998 (brittiska TBI, senare VINCI Airports från 2018).

Kraftverk i Dalälven vid Stora Skedvi i Säters kommun.

Elnätet inom kommunägda Skellefteå Kraft, en av Sveriges största kraftproducenter. Svensk offentlig referens helägd av Skellefteå kommun.

Kraftverk i Klarälvens mellersta lopp vid Skogaforsen med 11 meters fallhöjd.

Kraftverk i Lagans nedre lopp mellan Karsefors och Knäred, med 12 meters fallhöjd.

Kraftverk vid Skymnäsforsen i Klarälven, strax uppströms Munkfors, med 12 meters fallhöjd.

Kommersiell tågoperatör med säte vid Malmö centralstation som kör dagtåg Malmö–Stockholm och nattåg till bland annat Berlin, Hamburg och Jämtlandsfjällen. Ägs av franska Transdev.
Kommersiell (ej upphandlad) trafik. Notera ägarbytet i Transdev Group: tyska familjeägda Rethmann blev majoritetsägare (66 %) den 2 juli 2025, franska statens Caisse des Dépôts behåller 34 %.
Snälltåget (varumärke inom Transdev Sverige AB)
Rethmann SE & Co. KG (66 %, Tyskland) / Caisse des Dépôts (34 %, franska staten)

Kraftverk i nedre Dalälven vid den gamla bruksorten Söderfors i Tierps kommun.

Ångermanälvens nedersta kraftverk, mitt i Sollefteå, i drift sedan 1966. Ägs sedan 2016 helt av Sollefteå kommun via Sollefteåforsens AB.

Fjärrvärmenätet i Åkersberga med produktionsanläggning och distributionsnät, förvärvat av Solör Bioenergi från E.ON Energiinfrastruktur i januari 2025. Producerar cirka 70 GWh årligen.
Bakom holdingbolagen står Solör-gruppens fyra grundare via Nordic Infrastructure AG.
Polhem Infra (Första, Tredje och Fjärde AP-fonden)

Fjärrvärmenät nära norska gränsen, etablerat 2004 och i Solörs ägo sedan 2010. Tre biopannor på totalt drygt 10 MW försörjer kommunen, industrier och bostäder.
Bakom holdingbolagen står Solör-gruppens fyra grundare via Nordic Infrastructure AG.
Polhem Infra (Första, Tredje och Fjärde AP-fonden)

Fjärrvärmenäten i Falköping, Stenstorp och Floby, förvärvade av Solör Bioenergy Group från Nordion Energi 2021. Årsproduktionen är cirka 160 GWh värme, ånga och el.
Bakom holdingbolagen står Solör-gruppens fyra grundare via Nordic Infrastructure AG.
Polhem Infra (Första, Tredje och Fjärde AP-fonden)

Fjärrvärme i Filipstad och Storfors via Filipstads Värme AB, som ägs till hälften av Solör Bioenergi och till hälften av Filipstads kommun.
Filipstads Värme AB ägs 50/50 av Solör Bioenergi och Filipstads kommun. Solörs hälft ägs i sin tur 60/40 av schweiziska BE Bio Energy Group och Polhem Infra.
Genomräknad andel: BE Bio Energy Group AG kontrollerar 60,00 % av Solör Bioenergi Holding AB (59,92 % via helägda Nordic Infrastructure AG och 0,08 % direkt) enligt bolagets årsredovisning 2023 (not 11 och not 21), och Solör äger 50 % av Filipstads Värme AB – 60 % x 50 % = 30 %.
Genomräknad andel: Polhem Infra KB äger 40,00 % av Solör Bioenergi Holding AB enligt bolagets årsredovisning 2023 (not 11 och not 21), och Solör äger 50 % av Filipstads Värme AB – 40 % x 50 % = 20 %.

Solörs nordligaste svenska fjärrvärmenät, som täcker cirka 80 procent av Kalix tätorts värmebehov och producerar runt 80 GWh per år.

Solörs sydligaste svenska fjärrvärmenät, i drift sedan 1980-talet och i Solörs ägo sedan 2014. Värmeverket har två biopannor på 6 respektive 3 MW.

Cirka 175 000 hektar skogsmark spridd över stora delar av mellersta Sverige som Stora Enso 2025 sålde till ett nybildat bolag för 9,8 miljarder kronor. Punkten markerar innehavets ungefärliga tyngdpunkt.
Affären slutfördes 30 september 2025; företagsvärde 900 miljoner euro.
Nybildat skogsbolag med tre delägare; Stora Enso sköter skogen via förvaltningsavtal och har 15-årigt virkesavtal.
MEAG (Munich Re-koncernens kapitalförvaltare) med konsortium
MEAG förvaltar kapital åt den tyska försäkringskoncernen Munich Re och leder ett konsortium av institutionella investerare; konsortiets enskilda medlemmar har inte offentliggjorts.
Familjeägd svensk koncern (Wallenius) med verksamhet inom shipping, fastigheter och jordbruk; skog är ett nytt affärsområde för koncernen.
Stora Enso behöll 15 procent i det avyttrade bolaget.

Kraftverk i Österdalälven uppströms Mora, med Spjutmosjön som magasin.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven vid Bispgården i Ragunda kommun, i drift sedan 1939.

Vattenfalls kraftverk i övre Ångermanälvens vattensystem i Vilhelmina kommun, i drift sedan 1961.

Vattenfalls kraftverk i Ångermanälven i Åsele kommun.

Vattenfalls kraftverk i Umeälven vid Stensele i Storumans kommun.

Kraftverk i Hårkan, Indalsälvens biflöde, vid Rörvattnet i Krokoms kommun, i drift sedan 1968. Samägt 50/50 av tyska Uniper och finska Fortum via Stensjön Kraft AB.
Ägarbolaget Stensjön Kraft AB (556000-5158) äger kraftverken Stensjön och Kvarnfallet. Ägarförhållanden bekräftade i bolagets årsredovisning 2024: 50 % Sydkraft Hydropower AB, 50 % Fortum Sverige AB. Driften sköttes 2024 av Fortum Sverige; från 2025 utförs driftledartjänsterna enligt avtal av Sydkraft Hydropower.

Sveriges största fjärrvärmenät som värmer över 800 000 stockholmare, med Värtaverket som största anläggning. Ägs till hälften av Stockholms stad och till hälften av ett europeiskt fondkonsortium.
50 % ägs av Stockholms stad och 50 % av det europeiska investerarkonsortiet Ankhiale (APG, PGGM, Alecta, Keva och AXA), som köpte Fortums andel 2021 för ca 29,5 miljarder kronor. Ägandet ligger i Stockholm Exergi Holding AB (publ), som enligt årsredovisningen 2025 ägs till hälften var av Stockholms Stadshus AB och Ankhiale Bidco AB; konsortiet äger Bidco via holdingbolagen Ankhiale Topco AB och Ankhiale Midco AB enligt Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024.
Ledde konsortiet vid köpet 2021. Enligt EU-kommissionens koncentrationsbeslut M.10369 var APG den enda konsortiemedlem som tillsammans med Stockholms Stadshus förvärvade gemensam kontroll över Stockholm Exergi Holding.
Alectas andel utgör 15 procent av konsortiets ägande, vilket motsvarar 7,5 procent av Stockholm Exergi.
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (Keva och AXA delar på ca 10,5 %)
Konsortiet äger totalt 50 %. APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan Keva och AXA. Fördelningen redovisas varken i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024 eller i Stockholm Exergis årsredovisning 2025. Kevas bokslut 2025 tar upp innehavet i Ankhiale TopCo AB till 299,0 miljoner euro i verkligt värde (anskaffningsvärde 260,1 MEUR), och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är Keva en icke-kontrollerande minoritetsägare.
del av Ankhiale-konsortiet, exakt andel ej offentliggjord (AXA och Keva delar på ca 10,5 %)
Fransk försäkringskoncern som investerar via kapitalförvaltaren AXA IM Alts. Konsortiet äger totalt 50 %; APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan AXA och Keva. Fördelningen redovisas inte i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024, och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är AXA en icke-kontrollerande minoritetsägare.

Stockholmsregionens godshamn, invigd 2020 och ägd av kommunala Stockholms Hamnar. Containerterminalen drivs av Hutchison Ports, del av Hongkongkoncernen CK Hutchison, medan roroterminalen drivs av Stockholms Hamnar i egen regi.
Kapacitet 500 000 TEU per år fullt utbyggd
Gäller containerterminalen. CK Hutchison meddelade i mars 2025 att hamnverksamheten, inklusive driften av Stockholm Norvik, ska säljas till ett konsortium lett av BlackRock och MSC/TiL; affären var i mars 2026 ännu inte slutförd.

Pendeltågssystemet i Stockholms län med station Stockholm City som centralpunkt. Efter MTR:s förtida sorti i mars 2024 körs trafiken av statliga SJ – svensk referenspunkt i kategorin.
SJ Stockholmståg tog över genom nödavtal 1 mars 2024 sedan MTR lämnat i förtid. Upphandlingen av långsiktig operatör avbröts i februari 2025 på grund av för få anbud, och SJ:s avtal förlängs till mars 2028.

Nordens största tunnelbanesystem med T-Centralen som nav. Sedan 2 november 2025 drivs trafiken av Connecting Stockholm, som tog över efter Hongkongägda MTR:s 16 år som operatör.
Avtal E40 med Region Stockholm: 11 år från trafikstart 2 november 2025, värt cirka 40 miljarder kronor, utan förlängningsoption.
Kinetic Holding Company (51 %, Australien) / Globalvia Inversiones (49 %, Spanien)
Go-Ahead köptes ut från Londonbörsen i oktober 2022 av australiska busskoncernen Kinetic (51 %) och spanska infrastrukturbolaget Globalvia (49 %).
ComfortDelGro Corporation Ltd (börsnoterat i Singapore)

Stora Ensos svenska skogar, drygt 1,2 miljoner hektar efter 2025 års storförsäljning, ligger till största delen i Mellansverige och härrör från uppdelningen av Bergvik Skog 2019. Punkten markerar innehavets ungefärliga tyngdpunkt.
Före försäljningen 2025 cirka 1,41 miljoner hektar; 175 000 hektar avyttrades.
Stora Enso Skog och Mark AB (markägande dotterbolag, org.nr 559207-6375)
Stora Enso har huvudkontor i Helsingfors och klassas här som utländskt bolag trots dubbelnotering i Helsingfors och Stockholm och svenska industrirötter (Stora). Största ägare är finska statens holdingbolag Solidium med 10,7 procent av aktierna och 27,3 procent av rösterna.

Kraftverk i Ljusnan mellan Långströmmen och Öjeforsen.

Uniperägt kraftverk i Faxälven i Sollefteå kommun, i drift sedan 1954.

Sveriges största vattenkraftverk räknat i årsproduktion, i drift sedan 1958 strax väster om Umeå. Producerar omkring 2,3 TWh el per år.
Umeå kommun har uttagsrätt motsvarande 25,85 % av årsproduktionen enligt Vattenfall.

Vattenfalls kraftverk i Indalsälven vid Stugun i Ragunda kommun.

Fortumägt kraftverk i Indalsälven i Ragunda kommun, i drift sedan 1954.

Sveriges största skogsägare med 4,1 miljoner hektar mark, varav 3,02 miljoner hektar produktiv skogsmark – 14 procent av den svenska skogsmarken, med störst innehav i Norrbotten och Västerbotten. Svensk offentlig referenspunkt; punkten markerar innehavets ungefärliga tyngdpunkt.
Störst innehav i Norrbotten (1,31 miljoner hektar) och Västerbotten (699 700 hektar).
Sveaskog är ett aktiebolag vars enda ägare är svenska staten.

Kraftverk i Ljusnan vid Svegssjöns utlopp i centralorten Sveg.

Sveriges största flygplats och nav för utrikestrafiken. Ägs och drivs av statliga Swedavia AB och ingår här som svensk offentlig referenspunkt.
En av Swedavias tio flygplatser i det nationella basutbudet
Swedavia AB äger, driver och utvecklar flygplatsen.

Ett av Sveriges största avfallskraftvärmeverk, vid Spillepeng i Malmö, som bränner cirka 600 000 ton avfall per år och står för cirka 68 procent av fjärrvärmen i Malmö och Burlöv. Svensk kommunal referens, ägt av fjorton skånska kommuner.
restavfall från hushåll och verksamheter, främst från de 14 skånska ägarkommunerna
Levererade 1 428 GWh värme och 170 GWh el 2025.
Sysav (Sydskånes avfallsaktiebolag) ägs av kommunerna Burlöv, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Tomelilla, Trelleborg, Vellinge och Ystad.

Regionaltågssystem som binder samman Dalarna, Örebro, Västmanland och Gävleborg med Örebro centralstation som knutpunkt. Sedan december 2023 drivs trafiken av finska statens VR.
VR Sverige tog över trafiken 10 december 2023 från SJ genom ett tioårigt avtal med option på ytterligare ett år, värt 3,9 miljarder kronor.

Bergrumskraftverk vid Sysslebäck med 269 meters fallhöjd, i drift sedan 1953. Samägt av Karlstads kommun och finska Fortum.

Statkrafts kraftverk i Fjällsjöälvens vattensystem vid Tåsjö i Strömsunds kommun. Ägs av norska statens Statkraft.

Kommunägt elnätsbolag i Tekniska verken-koncernen som driver elnäten i Linköping och Katrineholm. Svensk offentlig referens.
Linköping och Katrineholm samt delar av Mjölby

Underjordiskt kraftverk från 1943 som utnyttjar fallhöjden på 123 meter mellan Gimån och Ljungan. Det klart största kraftverket i Ljungans avrinningsområde.

Fortumägt kraftverk vid sjön Torrön i övre Indalsälvens vattensystem i Åre kommun.

Jönköping Energis kraftvärmeverk vid Torsviks industriområde söder om Jönköping, i drift sedan 2006, med en avfallspanna och en flispanna. Eldar cirka 20 ton avfall i timmen. Svensk kommunal referens.
brännbart hushålls- och verksamhetsavfall (KVVT1) samt träflis (KVVT2)
Producerar cirka 340 GWh fjärrvärme och 130 GWh el per år.

Ett av Ljungans största kraftverk, beläget mellan Flåsjö och Rätan i Bergs kommun.
Tyska staten övertog ca 99 % av Uniper SE i december 2022; andelen ska enligt EU-villkor minskas till högst 25 % plus en aktie senast 2028.

Dalälvens största kraftverk och magasin, vid Trängsletdammen i Österdalälven – Sveriges högsta damm.

Kraftverk i Lagan vid Traryd i Småland, med 16 meters fallhöjd.

Skandinaviens största rorohamn och Östersjöns största färjehamn med linjer till Tyskland, Polen och Litauen. Hamnbolaget Trelleborgs Hamn AB är sedan 2005 helägt av Trelleborgs kommun – svensk offentlig referens.
Ca 11 miljoner ton gods och 1,8 miljoner passagerare per år (2018)
Trelleborgs Hamn AB äger samtliga hamnanläggningar inklusive fastigheter och driver hamnen i egen regi.

Vattenfalls kraftverk i Umeälven i Lycksele kommun, i drift sedan 1962.

Kraftverk i Ljungan vid sjön Turingen, på gränstrakten mellan Jämtland och Medelpad.

Vattenfalls kraftverk i Umeälven vid Storumans samhälle, i drift sedan 1957.

Kraftverk i nedre Dalälven vid Untra i Tierps kommun, uppfört på 1910-talet.

Vattenfalls avfallseldade kraftvärmeblock i Boländerna i Uppsala, i drift sedan 2005. Anläggningen i Boländerna bränner omkring tio procent av Sveriges brännbara hushållsavfall. Svensk statlig referens.
Block 5 har kapacitet för 170 000 ton avfall per år; hela avfallsförbränningen i Boländerna omkring 360 000 ton. Ger cirka 80 MW fjärrvärme plus 25 MW rökgaskondensering.

Kraftverk i mellersta Skellefteälven nedströms Gallejaur, i drift sedan 1961.

Kraftverk tre kilometer nedströms Vänern, i drift 1934. Här regleras vattennivån i hela Vänern.

Stockholm Exergis största kraftvärmeverk i Värtahamnen, där biokraftvärmeverket KVV8 (invigt 2016) är ett av världens största biobränsleeldade kraftvärmeverk. Hälften av vinsten går till ett europeiskt fondkonsortium.
KVV8 producerar cirka 750 GWh el och 1 700 GWh värme per år; värmeeffekt cirka 215 MW.
Värtaverket ägs av Stockholm Exergi AB, som via Stockholm Exergi Holding AB (publ) ägs till 50 % av Stockholms stad och till 50 % av det europeiska investerarkonsortiet Ankhiale (APG, PGGM, Alecta, Keva och AXA) som köpte Fortums andel 2021. Konsortiet äger via holdingkedjan Ankhiale Topco AB, Ankhiale Midco AB och Ankhiale Bidco AB enligt Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024.
Alectas andel utgör 15 procent av konsortiets hälftenägande, vilket motsvarar cirka 7,5 procent av Stockholm Exergi.
Fransk försäkringskoncern som investerar via kapitalförvaltaren AXA IM Alts. Konsortiet äger totalt 50 %; APG (20,5 %), PGGM (11,5 %) och Alecta (7,5 %) är kända, vilket lämnar ca 10,5 % att dela mellan AXA och Keva. Fördelningen redovisas inte i Ankhiale Topco AB:s årsredovisning 2024, och enligt EU:s koncentrationsbeslut M.10369 är AXA en icke-kontrollerande minoritetsägare.

Kraftverk i Österdalälven i Älvdalens kommun, samägt av Fortum och Älvdalens Besparingsskog.
Fortum äger Väsa tillsammans med Älvdalens Besparingsskog, som har 50 %. Fortum Oyj är börsnoterat med finska staten som majoritetsägare (51,26 %).
Besparingsskog som förvaltas gemensamt av jordägarna i Älvdalens socken.

Kraftverk vid Vässinjärvis utlopp i Oreälven, uppströms Noppikoski i Orsa kommun.

Sveriges största kraftvärmeverk, där avfallseldade Block 6 (2014) med en av världens största avfallspannor bränner upp till 480 000 ton avfall per år. Svensk kommunal referens, helägt av Västerås stad.
hushålls- och verksamhetsavfall (Block 6) samt returträ (Block 7)
Block 6 eldar upp till 60 ton avfall i timmen och ger cirka 50 MW el; Block 7 (2019) ger ytterligare 50 MW el och 100 MW värme från returträ.

Västtrafiks regional- och pendeltågssystem med Göteborgs centralstation som nav. Körs sedan 2012 av SJ Götalandståg – svensk referenspunkt i kategorin.
SJ vann i februari 2026 den nya upphandlingen och fortsätter köra Västtågen genom ett elvaårigt avtal från december 2027 till december 2038, värt cirka 12 miljarder kronor.

Statligt ägt elnätsbolag med cirka 900 000 kunder som distribuerar mer än hälften av all el som produceras i Sverige. Svensk offentlig referens med huvudkontor i Solna.
Västra, mellersta och norra Sverige samt Gotland

Ett av Sveriges största fjärrvärmenät som når över 90 procent av Uppsalas hushåll via ett 50 mil långt rörnät. Svensk statlig referens, 1 163 GWh värme levererades 2025.

Kraftverk vid Stora Sjöfallet som utnyttjar vatten från Suorvamagasinet och Satisjaure. I drift sedan 1971.

Det nedersta kraftverket i Ljungan innan älven når havet söder om Sundsvall.

Lågfallshöjdskraftverk strax uppströms Boden, i drift sedan 1974.

Statkrafts kraftverk i övre Ångermanälven nära Vilhelmina. Ägs av norska statens Statkraft.

Kommersiell snabbtågstrafik Stockholm–Göteborg med cirka 126 avgångar i veckan, tidigare MTRX. Verksamheten köptes av finska statens VR i maj 2024 när Hongkongägda MTR lämnade Sverige.
VR:s förvärv av MTR Express (Sweden) AB slutfördes 30 maj 2024 och tågen kör sedan hösten 2024 under VR:s varumärke. Trafiken är kommersiell (open access), inte upphandlad.
VR Snabbtåg Sverige (fd MTR Express Sweden AB)

Region Gävleborgs tågsystem på linjerna Gävle–Ljusdal och Gävle–Sundsvall med Gävle centralstation som nav. Sedan juni 2025 drivs trafiken av finska statens VR, som tog över efter norska statens Vy.
VR Sverige tog över trafiken från Vy Tåg i juni 2025 genom ett avtal till december 2036, värt cirka 900 miljoner kronor. Beställare är X-trafik (Region Gävleborg).

Ätrans största kraftverk. Kraftverk har funnits på platsen sedan 1907, nuvarande anläggning togs i drift 1964.

Zink-, bly- och koppargruva i drift sedan 1857 och Sveriges sydligaste gruva. Köptes i april 2025 av Boliden från kanadensiska Lundin Mining.
Boliden slutförde köpet av Zinkgruvan från Lundin Mining den 16 april 2025. Andelen nedjusterad från 100 till 39,3 procent, motsvarande den svenskägda delen av kapitalet i Boliden AB (39,3 procent per 2026-06-30). Den utländska delen redovisas som egen samlad post. Störste svenske ägare är Swedbank Robur med 4,0 procent.